Peaministri sõnul Eesti suhtes otsene sõjaline oht puudub, kuid riik kontrollib kaitsevalmidust seni suurima lisaõppekogunemisega „Okas 2022“. Samuti on riik valmistunud võimalikuks Venemaa-poolseks Baltikumi lahti ühendamiseks Venemaa elektrisüsteemist, tark on valmistuda võimalikeks elektrikatkestusteks kõigil.
„Venemaa on korraldamas Ukrainas libareferendumeid, mille eesmärk on Ukrainas okupeeritud alad annekteerida. Siis saaks öelda, et Ukrainas toimuv sõda on ühtlasi sõda Venemaa vastu. Putin ähvardab tuumarelvaga ja on välja kuulutanud mobilisatsiooni. Selle eesmärk on hirmutada ja see ei ole midagi uut. Eesti vastu otsest sõjalist ohtu hetkel pole ja me ei tohi lasta end heidutada,“ ütles peaminister.
Rääkides lisaõppekogunemisest märkis Kallas, et Eesti on selliseid õppuseid teinud ka varem ning teeb ka tulevikus. Varasematega võrreldes eristab täna välja kuulutatud õppust selle mastaap. Pidev harjutamine ja kaitsevõime kontroll annavad kinnitust, et saame kriisiolukorras hakkama. „Seda kaitsevõime tähendabki - valmisolekut ja kindlustunnet, et kriisi korral teame täpselt, mida teha. Meil on võimekas kaitsevägi, kaitsetahe ja maailmatasemel varustus. Me harjutame selle jaoks, et seda ei läheks mitte kunagi vaja.“ Ühtlasi tänas peaminister kõiki peresid, kelle liikmed panustavad järgmistel päevadel Eesti kaitsevõime tugevdamisse, samuti tunnustas Kallas tööandjaid mõistva suhtumise eest.
Venemaal välja kuulutatud mobilisatsioon ei ole ohupilti peaministri sõnul Eesti jaoks muutnud. „Eesti on ja jääb kaitstuks. Me kõik saame oma igapäevaste toimetustega rahulikult edasi minna teades, et Eestit kaitsevad meie oma kaitsejõud ning liitlased NATO-s ja Euroopa Liidus.“