Arvamusi on ju väga erinevaid ja tänagi siis arutelul räägiti, et ka seal tanki juures olid inimeste arvamused erinevad. Ma olen nõus selle etteheitega, et [valitsusliikmete] kahetunnised visiidid Narva pole piisav. Ehkki ma ka ise pole siin patust puhas. Neid kohtumisi peaks olema rohkem, et narvalastel oleks rohkem võimalik lisaks omavahelistele aruteludele rääkida ka riigiga.
Eesti Päevalehe hiljutine uuring näitas, et 27 protsenti Eesti venekeelsetest inimestest toetab seda, mida Putin Ukrainas teeb. Ehk siis nad toetavad teise riiki tungimist ja massilist tapmist. Kuidas seda muuta?
Alati on inimesi, keda ei ole võimalik ümber veenda. Ja võib-olla see ongi osa inimeste identiteet. Aga tuleks rõhuda pigem neile protsentidele, mis jäävad teisele poole. Need inimesed on need, kes Eestit ja ka Narvat edasi viivad.
Aga mida riik saab teha, et nii mõtlevate inimeste hulk väheneks?
Rääkida ja selgitada faktipõhiselt.
Mina, valitsuse liikmed, tavainimesed samamoodi.
Aastakümneid on Narva erinevates arengukavades olnud kui sillapea demokraatliku Euroopa ja Venemaa vahel. Nüüd on selge, et siia tuleb aastateks sein vahele. Millised uued võimalused Narvale siin võiks avaneda, kuidas Narvat Eestile lähendada?
Peaks olema nii, et narvakas ise ka näeks, et Narva areneb ja mitte ainult omavalitsus, vaid ka riik hoolib Narvast. Olen seda meelt, et mõnikord ongi riigis vaja mingeid piirkondi eelisarendada. Olen olnud Tartu ülikooli juht ning seal oli ka nii, et kui näed, et mõni teaduskond ei arene nii, nagu tahaks, sest ressurssi pole, siis tulebki teistelt natuke ära võtta ja panna sinna.
Nii nagu meiegi praegu Euroopa Liidus − meid ju ka aidatakse järele. Võetakse sakslastelt raha ära ja antakse meile, et jõuaksime kiiremini Euroopa Liidu keskmisele tasemele.