![Parkimiskell. Foto on illustreeriv.](http://f7.pmo.ee/9kANR3tDNyYKGyj6D4E2NaZovXg=/1442x0/filters:focal(41x31:488x283):format(webp)/nginx/o/2021/10/05/14115732t1hf2e1.jpg)
Kuna Jõhvi kesklinna kahe suure ärikeskuse parklad muutuvad augustis tasuliseks, tuleb ka vallavalitsusel mõelda kogu kesklinna parkimiskorraldusele.
Kuna Jõhvi kesklinna kahe suure ärikeskuse parklad muutuvad augustis tasuliseks, tuleb ka vallavalitsusel mõelda kogu kesklinna parkimiskorraldusele.
Ei pea olema selgeltnägija, prognoosimaks, et kui osas suuremates parklates tuleb hakata tasu maksma, siis seda suurem surve langeb nende läheduses olevatele parklatele, aga kuna neid on vähe, siis ka elumajade hoovidele. Kui majade juures on ka parkimist piiravad liiklusmärgid, siis kes hakkab regulaarselt tegelema rikkujatega ja kui palju see maksma läheb?
Osale sõidukiomanikele ei olegi paraku küsimus niivõrd parkimistasu jaoks raha väljakäimine, kuivõrd põhimõtteline hoiak mitte maksta. See on omalaadne hasartmäng, kuidas jätta auto tasuta trepile võimalikult lähedale.
On mõistetav, et mõningates olukordades on vaja autoga lähedale pääseda. Olgu põhjuseks näiteks kas või suuremate kaubakottide tarimine. Aga see ei tähenda, et auto peab pikaks ajaks sinna jätma. Nii väikses linnas nagu Jõhvi võiks olla linnaservades rohkem selliseid avalikke parklaid, nagu hiljuti raudteejaama juurde rajati. Sealt ei kulu kesklinna jalutamiseks rohkem kui viis minutit. Ei oleks midagi hullu ka sellest, kui oma töökohalt autoni minekuks kuluks 10-15 minutit.
Eesti Terviserajad jagasid mõned aastad tagasi kampaaniakorras parkimiskelli soovitusega jätta auto suuremate poodide juures kõige kaugemasse nurka, kuna nii on võimalik saada päevas pisutki rohkem samme. Sel nädalal tervise arengu instituudi avaldatud uuring toob samuti esile, et suur osa Eesti inimeste tervisemuredest tuleneb vähesest liikumisest.
Seda arvestades on parkimise tasuliseks muutmine tervisesõbralik tegu.