![Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Lauri Laats.](http://f10.pmo.ee/3-Wue6i3XlaU7b0xJcYB_e_FEEY=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/05/07/16054967t1hec6a.jpg)
Palju on juba nenditud, et atentaadikatse USA presidendikandidaadile Donald Trumpile muudab ajaloo kulgu, täpsemalt küll see, millised reaktsioonid juhtunule järgnevad.
Palju on juba nenditud, et atentaadikatse USA presidendikandidaadile Donald Trumpile muudab ajaloo kulgu, täpsemalt küll see, millised reaktsioonid juhtunule järgnevad.
Arusaadavalt on tegu väga tõsise kuriteoga ning poliitilistest motiividest kantud vägivallal pole mingit õigustust, kuid ometi tuleb nentida, et üsna suure tõenäosusega suudab Trumpi kampaaniameeskond toimunu novembrikuistel valimistel võiduks pöörata ning vastuoluline endine president saab Valge Maja võtmed taas enda kätte. Toimunu mõjutab otseselt ka Eesti poliitikat ehk uuel valitsusel tasub juba läbi mõelda, kuidas Trumpi juhitud USAga hästi läbi saada.
Valimisvõitluses kerkinud küsimused president Bideni suutlikkuse kohta oma ülesannetega toime tulla − olgu siis kurikuulus teledebatt või ränk nimeeksimus NATO tippkohtumisel − on andnud loomulikult hoogu juurde Trumpi toetajatele ja meeskonnale. Praeguses kampaaniaetapis rullus vabariiklastele lahti parim võimalik stsenaarium, kui demokraadid hakkasid üha tõsisemalt ja avalikumalt oma kandidaadis kõhklema. Nii ei ole Bidenil viimastel nädalatel olnud võimalik rääkida oma ametiaja edusammudest, vaid ta on pidanud hoopis toetajaid ja avalikkust veenma, et saab hakkama.
Eesti uuel valitsusel tasub juba läbi mõelda, kuidas Trumpi juhitud USAga hästi läbi saada.
LAURI LAATS, riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees
Trumpi kampaaniameeskond reageeris ootuspäraselt ning asus kättesattunud trumpi kasutama, näidates, kuidas 78aastane (!) kandidaat on Bideniga võrreldes noor ja tegus mees. Atentaadikatse andis sellele narratiivile ohtralt lisamaterjali, sest foto verepritsmetes näo, kuid võidukalt üles tõstetud rusikaga Donald Trumpist asetub poliitfotode absoluutsesse paremikku. Raske on ettegi kujutada, milliseid emotsioone võib see kaader tekitada vabariiklaste toetajates, kellest paljudele oli Trump juba niigi pea ebajumala staatuses. Nüüd lisandub sinna veel tõdemus, et isegi kuulid ei murdnud nende kandidaati.
Juba mainitud erakordsed kaadrid sündisid aga seetõttu, et Trump taipas talle omaselt rusika võidukalt püsti visata. Vaevalt et keegi inimkilbiks viskunud ihukaitsjatest seda talle kõrva sosistas, mistõttu otsustas Trump sekundi murdosa jooksul, kuidas tekkinud olukorda enda tugevuse demonstreerimisel kasutada. Toimunu kogu traagilisuse juures õnnestus see suurepäraselt.
Tegelikkuses pole muidugi asi nii ühene, sest isegi kui toimunut poliitkampaanias oskuslikult ära kasutada, ei kao kuhugi fakt, et Trump pääses väga napilt eluga − selline kogemus kahtlemata muudab inimest. Praeguseks on ta teinud pöördumise, milles rõhutas, et Jumal päästis ta elu, ning kutsus üles rahvast ühtsusele ja mitte lubama kurjusel võita. Küllap selgub järgnevatel nädalatel ja kuudel, kas ja mil viisil muutub Trumpi käitumine poliitikas.
Ühelt poolt nähakse Trumpi võimalust tõusta rahva märtri staatusesse, teisalt leitakse, et Biden sümboliseerib toimunu valguses üha enam rahumeelsust ja kompromisside otsimise vajalikkust. Palehigis on tööle asunud ka demokraatide ja vabariiklaste strateegid, sest − nagu öeldud − otsustavaks saavad reaktsioonid ja käigud, mis atentaadikatsele järgnevad.
Kahtlemata on vabariiklased teinud järeldusi 2021. aasta jaanuaris toimunud rahutustest ja rünnakust Kapitooliumile, mille vari saadab neid siiani. Õli tulle (ning tööd vandenõuteoreetikutele) lisab aga asjaolu, et kahetsusväärselt ütles Biden vaid mõned päevad tagasi kampaaniaüritusel, kuidas sihik tuleb seada Trumpi suunas ("It´s time to put Trump in a bullseye"). Loomulikult pidas ta seda silmas poliitilises ja ülekantud tähenduses (ning sai jõulise esinemise eest ka kiita), kuid nüüd on olukord oluliselt muutunud ja nende sõnade kontekst hoopis teine.
Poliitikas pole midagi kindlat muidugi kunagi, kuid praegust olukorda hinnates tasub küll koalitsiooniläbirääkimiste käigus pühendada aega ka sellele, et arutada, mil viisil teha konstruktiivselt ja tõhusalt koostööd Ameerika Ühendriikide 47. presidendi Donald J. Trumpi ja tema administratsiooniga.