Reps ütles, et riigigümnaasiumi rajamise tagasipööramiseks on praegu juba hilja, sest sellekohased otsused tehti 6-7 aastat tagasi ning maja ehitamine käib.
"Eestikeelne kool on kaalunud võimalust, et nad jäävad vähemalt esialgu eraldi, ja me ei välista seda ka ministeeriumi poolt," kinnitas minister ja lisas samas, et sellisel juhul võib väike eestikeelne gümnaasium jääda Jõhvi ja Kohtla-Järve riigigümnaasiumi vahel konkurentsihätta. Ta ütles, et on kohtunud ka Järve gümnaasiumi õpilaste esindajatega, kes on palunud, et neil lubataks praeguses gümnaasiumis kool lõpetada.
"Kogu muudatuse juures peame me tunnistama, et Ida-Virumaal eestikeelne kogukond seda [segakeelsete riigigümnaasiumide loomist − E.K.] pigem ei toeta. Eesti kooli tahetakse tulla seal eeldusel, et sa päevast päeva räägid eesti keeles, ja tähtis on eesti keelekeskkonna säilitamine," rääkis minister. Ta ütles, et selline integratsioon laste kaudu, kus enamus on koolis venekeelsed ja vähemus eestikeelsed, ei toimi, kui samal ajal pole metoodilist tegevust.
Repsi jutt tuli üllatusena
Väide, et koolis on kaalutud võimalust jätkata gümnaasiumina, tuli Järve gümnaasiumi juhtkonnale üllatusena, sest sellist võimalust pole kunagi kaalutud ning kool teeb praegu ettevalmistusi, et muutuda tulevikus põhikooliks ja kõik gümnaasiumiga seonduv uuele koolile üle anda.
Kohtla-Järve Järve gümnaasiumi direktor Anne Endjärv ei osanud Põhjarannikule öelda, kas nende kool on valmis ka uuest õppeaastast täisgümnaasiumina jätkama, kuna viimased arengud riigigümnaasiumi ümber on tekitanud palju selgusetust. Tema sõnul on kool praegu tegelnud ettevalmistustega selles suunas, et tegutsema jääb põhikool.